<chapter id="reference">
<title
>Referència de programació de &turtlescript;</title>
<para
>Aquesta és la referència per a &turtlescript; de &kturtle;. En la primera secció d'aquest capítol es fa un repàs a alguns aspectes de la <link linkend="grammar"
>gramàtica</link
> dels programes de &turtlescript;. La segona secció es refereix exclusivament a els <link linkend="mathematical-operators"
>operadors matemàtics</link
>, els <link linkend="boolean-operators"
>operadors booleans (true/false -cert/fals-)</link
> i els <link linkend="comparing-operators"
>operadors de comparació</link
>. La tercera secció bàsicament és una llista gegant explicant de totes les <link linkend="commands"
>ordres</link
> instrucció a instrucció. La quarta secció explica com <link linkend="assignment-of-variables"
>assignar</link
> valors a les <link linkend="assignment-of-variables"
>variables</link
>. Per finalitzar s'explica la forma d'organitzar l'execució d'ordres amb les <link linkend="controlling-execution"
>sentències de control de l'execució</link
> en la cinquena secció i com crear les vostres pròpies ordres amb <link linkend="learn"
>aprendre</link
> en la sisena secció.</para>

<sect1 id="grammar">
<title
>La gramàtica de &turtlescript;</title>
<para
>Igual que en qualsevol llenguatge, &turtlescript; té diferents tipus de paraules i símbols. En anglès es distingeixen els verbs (com «to walk» -caminar- o «to sing» -cantar-) i noms (com «sister» -germana- o «house» -casa-), que s'utilitzen per a diferents propòsits. &turtlescript; és un llenguatge de programació, que s'utilitza per indicar el que ha de fer &kturtle;.</para>
<para
>En aquesta secció s'expliquen amb brevetat alguns dels diferents tipus de paraules i símbols de &turtlescript;. Expliquem els <link linkend="comment"
>comentaris</link
>, les <link linkend="command"
>ordres</link
> i els tres diferents tipus de literals: <link linkend="number"
>nombres</link
>, <link linkend="string"
>cadenes</link
> i <link linkend="boolean-value"
>valors booleans («true/false» -cert/fals-)</link
>.</para>


<sect2 id="comment">
<title
>Comentaris</title>
<para
>Un programa consisteix en les instruccions que s'executen quan s'executa el programa i els anomenats comentaris. Els comentaris no s'executen, &kturtle; simplement els ignora en executar el vostre programa. Els comentaris hi són perquè altres programadors entenguin millor el vostre programa. Tot el que segueix a un símbol <userinput
>#</userinput
> és considerat un comentari de &turtlescript;. Per exemple, aquest petit programa que no fa res: <screen>
# aquest petit programa no fa res. Només és un comentari!
</screen
> És un xic inútil, però plasma molt bé l'assumpte.</para>
<para
>Els comentaris són molt útils quan el programa es fa més complex. Poden ajudar a donar un consell als altres programadors. En el següent programa veureu que els comentaris s'utilitzen juntament amb l'ordre <link linkend="print"
>print</link
>. <screen>
# Aquest programa ha estat realitzat per Cies Breijs.
print "Aquest text serà imprès en el llenç"
# La línia anterior no és un comentari, però sí la línia següent:
# print "Aquest text no s'imprimirà!"
</screen
> La primera línia descriu el programa. La segona línia és executada per &kturtle; i imprimeix <userinput
>Aquest text serà imprès en el llenç</userinput
>. La tercera línia és un comentari. I la quarta línia és un comentari que conté un tros de &turtlescript;, si s'elimina el símbol <userinput
>#</userinput
> en la quarta línia, la declaració d'impressió serà executada per &kturtle;. Els programadors diuen: La sentència d'impressió en la quarta línia és un comentat (commented out).</para>
<para
>Les línies comentades es <glossterm
>ressalten</glossterm
> en color gris clar en l'<link linkend="the-editor"
>editor de codi</link
>.</para>
</sect2>

<sect2 id="command">
<title
>Ordres</title>
<para
>L'ús d'odres li diuen a la tortuga o &kturtle; que faci quelcom. Algunes ordres necessiten alguna entrada, alguna sortida. <screen>
# «forward» és una ordre que necessita una entrada, en aquest cas el número 100:
forward 100
</screen
> La primera línia és un <link linkend="comment"
>comentari</link
>. La segona línia conté l'ordre «<userinput
>forward</userinput
>» i el nombre 100. El nombre no forma part de l'ordre, es considera l'«entrada» d'aquesta.</para>
<para
>Algunes ordres, com ara <userinput
>go</userinput
> (<userinput
>vésa</userinput
>) necessiten alguna cosa més que un valor d'entrada. Múltiples valors s'han de separar utilitzant el caràcter <userinput
>,</userinput
> (coma).</para>
<para
>Per a una descripció detallada de totes les ordres que suporta &kturtle; aneu <link linkend="commands"
>aquí</link
>. Les ordres encastades es <glossterm
>ressalten</glossterm
> en color blau fosc.</para>
</sect2>

<sect2 id="number">
<title
>Nombres</title>
<para
>El més probable és que ja sabeu quelcom sobre els números. La manera com s'utilitzen en &kturtle; no és gaire diferent del llenguatge parlat, o les matemàtiques. </para>
<para
>Tenim els anomenats nombres naturals: <userinput
>0</userinput
>, <userinput
>1</userinput
>, <userinput
>2</userinput
>, <userinput
>3</userinput
>, <userinput
>4</userinput
>, <userinput
>5</userinput
>, &etc; Els nombres negatius: <userinput
>-1</userinput
>, <userinput
>-2</userinput
>, <userinput
>-3</userinput
>,&etc; I els nombres amb decimals, per exemple: <userinput
>0.1</userinput
>, <userinput
>3.14</userinput
>, <userinput
>33.3333</userinput
>, <userinput
>-5.05</userinput
>, <userinput
>-1.0</userinput
>. El caràcter <userinput
>.</userinput
> (punt) s'utilitza com a separador de decimals. </para>
<para
>Els nombres es poden utilitzar en <link linkend="mathematical-operators"
>operacions matemàtiques</link
> i <link linkend="comparing-operators"
>operadors de comparació</link
>. També es poden desar en les <link linkend="assignment-of-variables"
>variables</link
>. Els números són <glossterm
>ressaltats</glossterm
> en color vermell fosc.</para>
</sect2>

<!-- constants like pi? -->

<sect2 id="string">
<title
>Cadenes</title>
<para
>Primer un exemple: <screen>
print "Hola, sóc una cadena."
</screen
> En aquest exemple <userinput
>print</userinput
> és una ordre i on <userinput
>"Hola, sóc una cadena."</userinput
> és una cadena. Les cadenes comencen i acaben amb la marca <userinput
>"</userinput
>, per aquestes marques &kturtle; sabrà que és una cadena.</para>
<para
>Les cadenes es poden posar en les <link linkend="assignment-of-variables"
>variables</link
>, igual que els <link linkend="number"
>nombres</link
>. No obstant, a diferència dels nombres, les cadenes no es poden utilitzar en els <link linkend="mathematical-operators"
>operadors matemàtics</link
> o els <link linkend="comparing-operators"
>operadors de comparació</link
>. Les cadenes es <glossterm
>ressalten</glossterm
> en color vermell.</para>
</sect2>

<sect2 id="boolean-value">
<title
>Els valors booleans («true/false» -cert/fals-)</title>
<para
>Només hi ha dos valors booleans: <userinput
>true</userinput
> i <userinput
>false</userinput
> (<userinput
>cert</userinput
> i <userinput
>fals</userinput
>). De vegades també se'ls crida: «on» i «off», «1» i «0». Però en &turtlescript; sempre se'ls crida, <userinput
>true</userinput
> i <userinput
>false</userinput
>. Feu una ullada a aquest tros de &turtlescript;: <screen>
$a = true
</screen
> Si ens fixem en l'<link linkend="the-inspector"
>inspector</link
> podeu veure que la <link linkend="assignment-of-variables"
>variable</link
> <userinput
>$a</userinput
> s'estableix a <userinput
>true</userinput
>, i té el tipus booleà.</para>
<para
>Els valors booleans sovint són el resultat d'un <link linkend="comparing-operators"
>operador de comparació</link
>, com en el següent fragment de &turtlescript;: <screen>
$answer = 10 &gt; 3
</screen
> La <link linkend="assignment-of-variables"
>variable</link
> <userinput
>$answer</userinput
> està establerta a <userinput
>true</userinput
>, perquè <userinput
>10</userinput
> és més gran que <userinput
>3</userinput
>.</para>
<para
>Els valors booleans, <userinput
>true</userinput
> i <userinput
>false</userinput
>, es <glossterm
>ressalten</glossterm
> en color vermell fosc.</para>
</sect2>

</sect1>



<sect1 id="operators">
<title
>Els operadors matemàtics, booleans i de comparació</title>
<para
>El títol d'aquesta secció pot reservar una certa dificultat, però, no és tan difícil com sona.</para>

<sect2 id="mathematical-operators">
<title
>Els operadors matemàtics</title>
<para
>Aquests són els símbols matemàtics bàsics coneguts com: add «suma» (<userinput
>+</userinput
>), subtract «resta» (<userinput
>-</userinput
>), multiply «multiplicació» (<userinput
>*</userinput
>), divide «divisió» (<userinput
>/</userinput
>) i power «potència» (<userinput
>^</userinput
>).</para>

<para
>Aquí teniu un petit exemple dels operadors matemàtics que podeu utilitzar en &turtlescript;: <screen>
$add      = 1 + 1
$subtract = 20 - 5
$multiply = 15 * 2
$divide   = 30 / 30
$power    = 2 ^ 2
</screen
> Els valors resultants de les operacions matemàtiques són <link linkend="assignment-of-variables"
>assignats</link
> a diverses <link linkend="assignment-of-variables"
>variables</link
>. Utilitzant l'<link linkend="the-inspector"
>inspector</link
> podeu veure els valors.</para>
<para
>Si el que voleu és fer un càlcul senzill podeu fer quelcom com això: <screen
>print 2010-12
</screen
></para>
<para
>Ara veurem un exemple amb parèntesis: <screen>
print ( ( 20 - 5 ) * 2 / 30 ) + 1
</screen
> Les expressions entre parèntesis es calculen primer. En aquest exemple, es calcula 20-5, després es multiplica per dos, dividit per 30, i després se suma 1 (el qual ens dóna 2). Els parèntesis també es poden utilitzar en altres casos.</para>
<para
>&kturtle; també té funcions matemàtiques més avançades en forma d'ordres. Feu una ullada a les següents ordres, però penseu que es tracten d'operacions avançades: <link linkend="round"
>round</link
>, <link linkend="random"
>random</link
>, <link linkend="sqrt"
>sqrt</link
>, <link linkend="pi"
>pi</link
>, <link linkend="sin"
>sin</link
>, <link linkend="cos"
>cos</link
>, <link linkend="tan"
>tan</link
>, <link linkend="arcsin"
>arcsin</link
>, <link linkend="arccos"
>arccos</link
>, <link linkend="arctan"
>arctan</link
>.</para>
</sect2>

<sect2 id="boolean-operators">
<title
>Els operadors booleans («true/false» -cert/fals-)</title>
<para
>On els <link linkend="mathematical-operators"
>operadors matemàtics</link
> són principalment per els <link linkend="number"
>nombres</link
>, els operadors booleans són per els <link linkend="boolean-value"
>valors booleans</link
> (<userinput
>true</userinput
> i <userinput
>false</userinput
>). Només hi ha tres operadors booleans, anomenats: <userinput
>and</userinput
>, <userinput
>or</userinput
> i <userinput
>not</userinput
>. El següent fragment de &turtlescript; mostra com usar-los: <screen>
$and_1_1 = true and true    # -> true
$and_1_0 = true and false   # -> false
$and_0_1 = false and true   # -> false
$and_0_0 = false and false  # -> false

$or_1_1 = true or true    # -> true
$or_1_0 = true or false   # -> true
$or_0_1 = false or true   # -> true
$or_0_0 = false or false  # -> false

$not_1 = not true   # -> false
$not_0 = not false  # -> true
</screen
> Utilitzant l'<link linkend="the-inspector"
>inspector</link
> podreu veure els valors, però també oferim aquests resultats com petits comentaris al final de les línies. <userinput
>and</userinput
> avalua <userinput
>true</userinput
> només si ambdues parts són <userinput
>true</userinput
>. <userinput
>or</userinput
> avalua <userinput
>true</userinput
> si una i altra part són <userinput
>true</userinput
>. I <userinput
>not</userinput
> torna un <userinput
>true</userinput
> en <userinput
>false</userinput
> i <userinput
>false</userinput
> en <userinput
>true</userinput
>.</para>
<para
>Els operadors booleans es <glossterm
>ressalten</glossterm
> en color rosa.</para>

<sect3 id="boolean-operators-advanced-examples">
<title
>Alguns exemples més avançats</title>
<para
>Considerem el següent exemple amb <userinput
>and</userinput
>: <screen>
 $a = 1
$b = 5
if (($a &lt; 10) and ($b == 5)) and ($a &lt; $b) {
  print "hola"
}
</screen
> En aquest fragment de &turtlescript; el resultat de tres <link linkend="comparing-operators"
>operadors de comparació</link
> es fusionen utilitzant els operadors <userinput
>and</userinput
>. Això significa que els tres han d'avaluar «true» per a que s'imprimeixi «hola».</para>

<para
>Un exemple amb <userinput
>or</userinput
>: <screen>
$n = 1
if ($n &lt; 10) or ($n == 2) {
  print "hola"
}
</screen
> En aquest fragment de &turtlescript; la part esquerra de <userinput
>or</userinput
> està avaluant a «true», el costat dret de «false». Atès que un dels dos costats de l'operador <userinput
>or</userinput
> és «true», l'operador <userinput
>or</userinput
> avaluarà «true». El qual vol dir que s'imprimirà «hola».</para>

<para
>I, finalment, un exemple amb <userinput
>not</userinput
> que els canvis de «true» a «fals» i de «fals» a «true». Feu un cop d'ull: <screen
>$n = 1
if not ($n == 3) {
  print "hola"
} else {
  print "sense hola ;-)"
}
</screen
></para>
</sect3>
</sect2>

<sect2 id="comparing-operators">
<title
>Els operadors de comparació</title>
<para
>Considereu en la possibilitat d'aquesta simple comparació: <screen>
$answer = 10 &gt; 3
</screen
> Aquí <userinput
>10</userinput
> és comparat amb <userinput
>3</userinput
> amb l'operador «major que». El resultat d'aquesta comparació, el <link linkend="boolean-value"
>​valor booleà</link
> <userinput
>true</userinput
> es desa a la <link linkend="assignment-of-variables"
>variable</link
> <userinput
>$answer</userinput
>.</para>
<para
>Tots els <link linkend="number"
>nombres</link
> i les <link linkend="assignment-of-variables"
>variables</link
> (que contenen nombres) es poden comparar entre si amb els operadors de comparació.</para>
<para
>Aquí hi ha tots els possibles operadors de comparació: <table
> <title
>Tipus de preguntes</title
> <tgroup cols="3"
> <tbody
> <row
> <entry
><userinput
>$A == $B</userinput
></entry
> <entry
>igual que</entry
> <entry
>respon <quote
>true</quote
> si <userinput
>$A</userinput
> és igual que <userinput
>$B</userinput
></entry
> </row
> <row
> <entry
><userinput
>$A != $B</userinput
></entry
> <entry
>no igual que</entry
> <entry
>respon <quote
>true</quote
> si <userinput
>$A</userinput
> no és igual que <userinput
>$B</userinput
></entry
> </row
> <row
> <entry
><userinput
>$A &gt; $B</userinput
></entry
> <entry
>major que</entry
> <entry
>respon <quote
>true</quote
> si <userinput
>$A</userinput
> és major que <userinput
>$B</userinput
></entry
> </row
> <row
> <entry
><userinput
>$A &lt; $B</userinput
></entry
> <entry
>menor que</entry
> <entry
>respon <quote
>true</quote
> si <userinput
>$A</userinput
> és menor que <userinput
>$B</userinput
></entry
> </row
> <row
> <entry
><userinput
>$A &gt;= $B</userinput
></entry
> <entry
>major o igual que</entry
> <entry
>respon <quote
>true</quote
> si <userinput
>$A</userinput
> és major o igual que <userinput
>$B</userinput
></entry
> </row
> <row
> <entry
><userinput
>$A &lt;= $B</userinput
></entry
> <entry
>menor o igual que</entry
> <entry
>respon <quote
>true</quote
> si <userinput
>$A</userinput
> és menor o igual que <userinput
>$B</userinput
></entry
> </row
> </tbody
> </tgroup
> </table
> Tingueu en compte que $A i $B han de ser <link linkend="number"
>nombres</link
> o <link linkend="assignment-of-variables"
>variables</link
> que contenen nombres.</para>
</sect2>


</sect1>



<sect1 id="commands">
<title
>Ordres</title>
<para
>Utilitzant ordres li direu a la tortuga o &kturtle; que faci quelcom. Algunes ordres necessiten alguna entrada o sortida. En aquesta secció explicarem totes els ordres integrades de &kturtle;. D'altra banda, utilitzant <link linkend="learn"
>learn (aprèn)</link
>, podreu crear les vostres pròpies ordres. Les ordres integrades que es debaten aquí es <glossterm
>ressalten</glossterm
> amb color blau fosc.</para>

<sect2 id="moving-the-turtle">
<title
>Moure la tortuga</title>
<para
>Hi ha diverses ordres per moure la tortuga sobre la pantalla.</para>

  <variablelist>
    <anchor id="forward"/>
    <varlistentry
> 
      <term
>forward -fw- (avança -av-)<indexterm
><primary
>forward -fw- (avança -av-)</primary
></indexterm
></term>
      <listitem
><para
><screen
>forward X</screen>
<userinput
>forward</userinput
> mou la tortuga cap endavant la quantitat de X píxels. Quan el llapis està sota la tortuga aquesta deixa un rastre. <userinput
>forward</userinput
> pot abreujar-se com <userinput
>fw</userinput
>.</para
></listitem>
    </varlistentry>
  </variablelist>
  <variablelist>
    <anchor id="backward"/>
    <varlistentry
>  
      <term
>backward -bw- (recula -re-)<indexterm
><primary
>backward -bw- (recula -re-)</primary
></indexterm
></term>
      <listitem
><para
><screen
>backward X</screen>
<userinput
>backward</userinput
> mou la tortuga cap enrere la quantitat de X píxels. Quan el llapis està sota la tortuga deixa un rastre. <userinput
>backward</userinput
> pot abreujar-se com <userinput
>bw</userinput
>.</para
></listitem>
    </varlistentry>
  </variablelist>
  <variablelist>
    <anchor id="turnleft"/>
    <varlistentry
> 
      <term
>turnleft -tl- (giraesquerra -ge-)<indexterm
><primary
>turnleft -tl- (giraesquerra -ge-)</primary
></indexterm
></term>
      <listitem
><para
><screen
>turnleft X</screen>
<userinput
>turnleft</userinput
> ordena a la tortuga tornar una quantitat de X graus cap a l'esquerra. <userinput
>turnleft</userinput
> pot abreujar-se com <userinput
>tl</userinput
>.</para
></listitem>
    </varlistentry>
  </variablelist>
  <variablelist>
    <anchor id="turnright"/>
    <varlistentry
> 
      <term
>turnright -tr- (giradreta -gd-)<indexterm
><primary
>turnright -tr- (giradreta -gd-)</primary
></indexterm
></term>
      <listitem
><para
><screen
>turnright X</screen>
<userinput
>turnright</userinput
> ordena a la tortuga tornar una quantitat de X graus cap a la dreta. <userinput
>turnright</userinput
> pot abreujar-se com <userinput
>tr</userinput
>.</para
></listitem>
    </varlistentry>
  </variablelist>
  <variablelist>
    <anchor id="direction"/>
    <varlistentry
> 
      <term
>direction -dir- (direcció -dir-)<indexterm
><primary
>direction -dir- (direcció -dir-)</primary
></indexterm
></term>
      <listitem
><para
><screen
>direction X</screen>
<userinput
>direction</userinput
> estableix la direcció de la tortuga a una quantitat de X graus X comptant des de zero, i per tant no és relativa a la direcció anterior de la tortuga. <userinput
>direction</userinput
> pot abreujar-se com <userinput
>dir</userinput
>.</para
></listitem>
    </varlistentry>
  </variablelist>
  <variablelist>
    <anchor id="getdirection"/>
    <varlistentry
> 
      <term
>getdirection (obtinguesdireccio)<indexterm
><primary
>getdirection (obtinguesdireccio)</primary
></indexterm
></term>
      <listitem
><para
><screen
>getdirection (obtinguesdireccio)</screen>
<userinput
>getdirection</userinput
> retorna la direcció de la tortuga a una quantitat de graus comptant des de zero, on zero és la direcció quan la tortuga està apuntant cap amunt.</para
></listitem>
    </varlistentry>
  </variablelist>
  <variablelist>
    <anchor id="center"/>
    <varlistentry
> 
      <term
>center (centra)<indexterm
><primary
>center (centra)</primary
></indexterm
></term>
      <listitem
><para
><screen
>center</screen>
<userinput
>center</userinput
> mourà la tortuga cap al centre sobre el llenç.</para
></listitem>
    </varlistentry>
  </variablelist>
  <variablelist>
    <anchor id="go"/>
    <varlistentry
> 
      <term
>go (vésa)<indexterm
><primary
>go (vésa)</primary
></indexterm
></term>
      <listitem
><para
><screen
>go X,Y</screen>
<userinput
>go</userinput
> ordena a la tortuga anar cap a un lloc determinat en el llenç. Aquest lloc és X <glossterm linkend="pixels"
>píxels</glossterm
> des de l'esquerra del llenç, i Y <glossterm linkend="pixels"
>píxels</glossterm
> des de la part superior del llenç.</para
></listitem>
    </varlistentry>
  </variablelist>
  <variablelist>
    <anchor id="gox"/>
    <varlistentry
> 
      <term
>gox (vésax)<indexterm
><primary
>gox (vésax)</primary
></indexterm
></term>
      <listitem
><para
><screen
>gox X</screen>
<userinput
>gox</userinput
> ordena a la tortuga que es desplaci X <glossterm linkend="pixels"
>píxels</glossterm
> des de l'esquerra del llenç mantenint la seva estada a la mateixa alçada.</para
></listitem>
    </varlistentry>
  </variablelist>
  <variablelist>
    <anchor id="goy"/>
    <varlistentry
> 
      <term
>goy (vésay)<indexterm
><primary
>goy (vésay)</primary
></indexterm
></term>
      <listitem
><para
><screen
>goy Y</screen>
<userinput
>goy</userinput
> ordena a la tortuga que es desplaci Y <glossterm linkend="pixels"
>píxels</glossterm
> des de la part superior del llenç mantenint la seva estada a la mateixa distància de la vora esquerra del llenç.</para
></listitem>
    </varlistentry>
  </variablelist>
  <note
><para
>Utilitzant les ordres <userinput
>go</userinput
>, <userinput
>gox</userinput
>, <userinput
>goy</userinput
> i <userinput
>center</userinput
> la tortuga no dibuixarà una línia, tant se val si el llapis és cap amunt o cap avall.</para>
  </note>
</sect2>

<sect2 id="locate-the-turtle">
<title
>On és la tortuga?</title>
<para
>Hi ha dues ordres que retornen la posició de la tortuga sobre la pantalla.</para>

  <variablelist>
    <anchor id="getx"/>
    <varlistentry
> 
      <term
>getx (obtinguesx)<indexterm
><primary
>getx (obtinguesx)</primary
></indexterm
></term>
      <listitem
><para
><userinput
>getx</userinput
> retorna el nombre de píxels des de l'esquerra del llenç cap a la posició actual de la tortuga.</para
></listitem>
    </varlistentry>
  </variablelist>
  <variablelist>
    <anchor id="gety"/>
    <varlistentry
> 
      <term
>gety (obtinguesy)<indexterm
><primary
>gety (obtinguesy)</primary
></indexterm
></term>
      <listitem
><para
><userinput
>gety</userinput
> retorna el nombre de píxels des de la part superior del llenç cap a la posició actual de la tortuga.</para
></listitem>
    </varlistentry>
  </variablelist>
</sect2>

<sect2 id="pen">
<title
>La tortuga té un llapis</title>
<para
>La tortuga té un llapis que traça una línia quan aquesta es mou. Hi ha unes quantes ordres per controlar el llapis. S'expliquen en aquesta secció.</para>
  <variablelist>
    <anchor id="penup"/>
    <varlistentry
> 
      <term
>penup -pu- (aixecallapis -al-)<indexterm
><primary
>penup -pu- (aixecallapis -al-)</primary
></indexterm
></term>
      <listitem
><para
><screen
>penup</screen>
<userinput
>penup</userinput
> aixeca el llapis del llenç. Quan el llapis està <quote
>aixecat</quote
> no es dibuixarà cap línia quan es mogui la tortuga. Veure també <userinput
>pendown</userinput
>. <userinput
>penup</userinput
> pot abreujar-se com <userinput
>pu</userinput
>.</para
></listitem>
    </varlistentry>
  </variablelist>
  <variablelist>
    <anchor id="pendown"/>
    <varlistentry
> 
      <term
>pendown -pd- (baixallapis -bl-)<indexterm
><primary
>pendown -pd- (baixallapis -bl-)</primary
></indexterm
></term>
      <listitem
><para
><screen
>pendown</screen>
<userinput
>penup</userinput
> pressiona el llapis sobre el llenç. Quan el llapis està <quote
>abaixat</quote
> es dibuixarà una línia quan es mogui la tortuga. Veure també <userinput
>penup</userinput
>. <userinput
>pendown</userinput
> pot abreujar-se com <userinput
>pd</userinput
>.</para
></listitem>
    </varlistentry>
  </variablelist>
  <variablelist>
    <anchor id="setpenwidth"/>
    <varlistentry
> 
      <term
>penwidth -pw- (gruixllapis -gl-)<indexterm
><primary
>penwidth -pw- (gruixllapis -gl-)</primary
></indexterm
></term>
      <listitem
><para
><screen
>penwidth X</screen>
<userinput
>penwidth</userinput
> estableix l'amplada del traç del llapis (l'amplada de la línia) per una quantitat de X <glossterm linkend="pixels"
>píxels</glossterm
>. <userinput
>penwidth</userinput
> pot abreujar-se com <userinput
>pw</userinput
>.</para
></listitem>
    </varlistentry>
  </variablelist>
  <variablelist>
    <anchor id="setfgcolor"/>
    <varlistentry
> 
      <term
>pencolor -pc- (colorllapis -cl-)<indexterm
><primary
>pencolor -pc- (colorllapis -cl-)</primary
></indexterm
></term>
      <listitem
><para
><screen
>pencolor R,G,B</screen>
<userinput
>pencolor</userinput
> estableix el color del llapis. <userinput
>pencolor</userinput
> pren una <glossterm linkend="rgb"
>combinació RGB</glossterm
> com a entrada. <userinput
>pencolor</userinput
> pot abreujar-se com <userinput
>pc</userinput
>.</para
></listitem>
    </varlistentry>
  </variablelist>
</sect2>

<sect2 id="canvas">
<title
>Ordres per controlar el llenç</title>
<para
>Hi ha diverses odres per controlar el llenç.</para>
  <variablelist>
    <anchor id="resizecanvas"/>
    <varlistentry>
      <term
>canvassize -cs- (midapaper -mp-)<indexterm
><primary
>canvassize -cs- (midapaper -mp-)</primary
></indexterm
></term>
      <listitem
><para
><screen
>canvassize X,Y</screen>
Amb l'ordre <userinput
>canvassize</userinput
> podreu establir la mida del llenç. Agafa X i Y com a entrada, on X és l'amplada del nou llenç en <glossterm linkend="pixels"
>píxels</glossterm
>, i Y és l'alçada del nou llenç en <glossterm linkend="pixels"
>píxels</glossterm
>. <userinput
>canvassize</userinput
> pot abreujar-se com <userinput
>cs</userinput
>.</para
></listitem>
    </varlistentry>
  </variablelist>
  <variablelist>
    <anchor id="setbgcolor"/>
    <varlistentry
> 
      <term
>canvascolor -cc- (colorpaper -cp-)<indexterm
><primary
>canvascolor -cc- (colorpaper -cp-)</primary
></indexterm
></term>
      <listitem
><para
><screen
>canvascolor R,G,B</screen>
<userinput
>canvascolor</userinput
> estableix el color del llenç. <userinput
>canvascolor</userinput
> pren una <glossterm linkend="rgb"
>combinació RGB</glossterm
> com a entrada. <userinput
>canvascolor</userinput
> pot abreujar-se com <userinput
>cc</userinput
>.</para
></listitem>
    </varlistentry>
  </variablelist>
</sect2>

<sect2 id="clean">
<title
>Ordres per netejar</title>
<para
>Hi ha dues ordres per netejar el llenç després d'haver fet un embolic.</para>
  <variablelist>
    <anchor id="clear"/>
    <varlistentry
> 
      <term
>clear -ccl- (neteja -net-)<indexterm
><primary
>clear -ccl- (neteja -net-)</primary
></indexterm
></term>
      <listitem
><para
><screen
>clear</screen>
Amb <userinput
>clear</userinput
> podreu netejar tots els dibuixos del llenç. Totes les altres coses hi romandran: La posició i l'angle de la tortuga, el color del llenç, la visibilitat de la tortuga, i la mida del llenç.</para
></listitem>
    </varlistentry>
  </variablelist>
  <variablelist>
    <anchor id="reset"/>
    <varlistentry
> 
      <term
>reset (inicialitza)<indexterm
><primary
>reset (inicialitza)</primary
></indexterm
></term>
      <listitem
><para
><screen
>reset</screen>
<userinput
>reset</userinput
> neteja molt més a fons que l'ordre <userinput
>clear</userinput
>. Després d'una ordre <userinput
>reset</userinput
> tot quedarà com en iniciar &kturtle;. La tortuga es col·loca al centre de la pantalla, el color del llenç és blanc, la tortuga dibuixa un traç negre sobre el llenç i la mida del llenç s'estableix a 400 x 400 píxels.</para
></listitem>
    </varlistentry>
  </variablelist>
</sect2>

<sect2 id="sprites">
<title
>La tortuga és un sprite</title>
<para
>En primer lloc una breu explicació del que són els sprites: Els sprites són imatges petites que es poden moure per la pantalla, com veiem sovint en els jocs d'ordinador. La nostra tortuga és un sprite. Per a més informació veure el glossari quant a <glossterm linkend="sprites"
>sprites</glossterm
>. </para>
<para
>A continuació trobareu una descripció completa de totes les ordres per a treballar amb sprites.</para>
<para
>[La versió actual de &kturtle; encara no suporta l'ús d'sprites que no sigui la tortuga. Amb les futures versions es podrà canviar la tortuga per alguna cosa del vostre propi disseny.]</para>
  <variablelist>
    <anchor id="spriteshow"/>
    <varlistentry
> 
      <term
>spriteshow -ss- (mostra -mo-)<indexterm
><primary
>spriteshow -ss- (mostra -mo-)</primary
></indexterm
></term>
      <listitem
><para
><screen
>spriteshow</screen>
<userinput
>spriteshow</userinput
> fa la tortuga visible de nou després d'haver-la ocultat. <userinput
>spriteshow</userinput
> pot abreujar-se com <userinput
>ss</userinput
>.</para
></listitem>
    </varlistentry>
  </variablelist>
  <variablelist>
    <anchor id="spritehide"/>
    <varlistentry
> 
      <term
>spritehide -sh- (oculta -oc-)<indexterm
><primary
>spritehide -sh- (oculta -oc-)</primary
></indexterm
></term>
      <listitem
><para
><screen
>spritehide</screen>
<userinput
>spritehide</userinput
> oculta la tortuga. Es pot utilitzar si la tortuga no s'ajusta al vostre dibuix. <userinput
>spritehide</userinput
> pot abreujar-se com <userinput
>sh</userinput
>.</para
></listitem>
    </varlistentry>
  </variablelist>
</sect2>

<sect2 id="writing">
<title
>Pot escriure la tortuga?</title>
<para
>La resposta és: <quote
>Sí</quote
>. La tortuga pot escriure: Escriu gairebé tot el que se li ordena.</para>
  <variablelist>
    <anchor id="print"/>
    <varlistentry
> 
      <term
>print (imprimeix)<indexterm
><primary
>print (imprimeix)</primary
></indexterm
></term>
      <listitem
><para
><screen
>print X</screen>
L'ordre <userinput
>print</userinput
> s'utilitza per ordenar a la tortuga per escrigui quelcom en el llenç. <userinput
>print</userinput
> pren els números i cadenes com a entrada. Podeu imprimir diversos nombres i cadenes mitjançant el símbol <quote
>+</quote
>. Veure aquest petit exemple: <screen
>$year = 2003
$author = "Joan"
print "En " + $author + " va començar el projecte KTurtle al " + $year + " i encara gaudeix treballant-hi!"
</screen>
      </para
></listitem>
    </varlistentry>
  </variablelist>
  <variablelist>
    <anchor id="fontsize"/>
    <varlistentry
> 
      <term
>fontsize (midalletra)<indexterm
><primary
>fontsize (midalletra)</primary
></indexterm
></term>
      <listitem
><para
><screen
>fontsize X</screen>
<userinput
>fontsize</userinput
> estableix la mida del tipus de lletra utilitza per <userinput
>print</userinput
>. <userinput
>fontsize</userinput
> pren una entrada que ha de ser un nombre. La mida s'estableix en <glossterm linkend="pixels"
>píxels</glossterm
>.</para
></listitem>
    </varlistentry>
  </variablelist>
</sect2>

<sect2 id="math-commands">
<title
>Ordres matemàtiques</title>
<para
>Les següents ordres són les ordres matemàtiques més avançades de &kturtle;.</para>
  <variablelist>
    <anchor id="round"/>
    <varlistentry>
      <term
>round (arrod)<indexterm
><primary
>round (arrod)</primary
></indexterm
></term>
      <listitem
><para
><screen
>round(x)</screen>
<userinput
>round</userinput
> arrodoneix el nombre indicat a l'enter més proper. <screen>
print round(10.8)
forward 20
print round(10.3)
</screen
> Amb aquest codi la tortuga imprimirà els nombres 11 i 10.</para
></listitem>
    </varlistentry>
  </variablelist>
  <variablelist>
    <anchor id="random"/>
    <varlistentry
> 
      <term
>random -rnd- (aleatori -ale-)<indexterm
><primary
>random -rnd- (aleatori -ale-)</primary
></indexterm
></term>
      <listitem
><para
><screen
>random X,Y</screen>
<userinput
>random</userinput
> és una ordre que pren l'entrada i dóna una sortida. Com entrada requereix dos nombres, el primer (X) estableix el mínim de la sortida, el segon (Y) estableix el màxim. La sortida és un nombre escollit a l'atzar que és igual o superior al mínim i igual o menor que el màxim. Aquí hi ha un petit exemple: <screen>
repeat 500 {
  $x = random 1,20
  forward $x
  turnleft 10 - $x
}
</screen
> Utilitzant l'ordre <userinput
>random</userinput
> podeu afegir una mica de caos al vostre programa.</para
></listitem>
    </varlistentry>
  </variablelist>
  <variablelist>
    <anchor id="mod"/>
    <varlistentry
> 
      <term
>mod<indexterm
><primary
>mod</primary
></indexterm
></term>
      <listitem
><para
><screen
>mod X,Y</screen>
L'ordre <userinput
>mod</userinput
> retorna la resta de la divisió del primer número pel segon número.</para
></listitem>
    </varlistentry>
  </variablelist>
  <variablelist>
    <anchor id="sqrt"/>
    <varlistentry
> 
      <term
>sqrt (arrel)<indexterm
><primary
>sqrt (arrel)</primary
></indexterm
></term>
      <listitem
><para
><screen
>sqrt X</screen>
L'ordre <userinput
>sqrt</userinput
> és un requeriment per trobar l'arrel quadrada d'un nombre, X.</para
></listitem>
    </varlistentry>
  </variablelist>
<!--
  <variablelist>
    <anchor id="exp"/>
    <varlistentry
> 
      <term
>exp<indexterm
><primary
>exp</primary
></indexterm
></term>
      <listitem
><para
><screen
>sqrt X</screen>
      </para
></listitem>
    </varlistentry>
  </variablelist>
-->
  <variablelist>
    <anchor id="pi"/>
    <varlistentry
> 
      <term
>pi<indexterm
><primary
>pi</primary
></indexterm
></term>
      <listitem
><para
><screen
>pi</screen>
Aquesta ordre retorna la constant Pi, <userinput
>3.14159</userinput
>.</para
></listitem>
    </varlistentry>
  </variablelist>
  <variablelist>
    <anchor id="sin"/>
    <anchor id="cos"/>
    <anchor id="tan"/>
    <varlistentry>
      <term
>sin<indexterm
><primary
>sin</primary
></indexterm
>, cos<indexterm
><primary
>cos</primary
></indexterm
>, tan<indexterm
><primary
>tan</primary
></indexterm
></term>
      <listitem
><para>
<screen
>sin X
cos X
tan X
</screen>
Aquestes tres ordres representen les famoses funcions trigonomètriques <userinput
>sin</userinput
>, <userinput
>cos</userinput
> i <userinput
>tan</userinput
>. L'argument d'entrada d'aquestes ordres, X, és un <link linkend="number"
>nombre</link
>.</para
></listitem>
    </varlistentry>
  </variablelist>
  <variablelist>
    <anchor id="arcsin"/>
    <anchor id="arccos"/>
    <anchor id="arctan"/>
    <varlistentry>
      <term
>arcsin<indexterm
><primary
>arcsin</primary
></indexterm
>, arccos<indexterm
><primary
>arccos</primary
></indexterm
>, arctan<indexterm
><primary
>arctan</primary
></indexterm
></term>
      <listitem
><para>
<screen
>arcsin X
arccos X
arctan X
</screen>
Aquestes ordres són les funcions inverses de <link linkend="sin"
>sin</link
>, <link linkend="cos"
>cos</link
> i <link linkend="tan"
>tan</link
>. L'argument d'entrada d'aquestes ordres, X, és un <link linkend="number"
>nombre</link
>.</para
></listitem>
    </varlistentry>
  </variablelist>
</sect2>

<sect2 id="dialogs">
<title
>Aportacions i comentaris amb els diàlegs</title>
<para
>Un diàleg és una petita finestra emergent que proporciona alguna informació o us demana alguna entrada. &kturtle; té dos ordres per als diàlegs, anomenades: <userinput
>message</userinput
> i <userinput
>ask</userinput
></para>
  <variablelist>
    <anchor id="message"/>
    <varlistentry
> 
      <term
>message (missatge)<indexterm
><primary
>message (missatge)</primary
></indexterm
></term>
      <listitem
><para
><screen
>message X</screen>
L'ordre <userinput
>message</userinput
> pren una <link linkend="string"
>cadena</link
> com a entrada. Mostra un diàleg emergent que conté el text de la <link linkend="string"
>cadena</link
>. <screen
>message "En Joan va començar el projecte KTurtle al 2003 i encara gaudeix treballant-hi!"
</screen>
      </para
></listitem>
    </varlistentry>
  </variablelist>
  <variablelist>
    <anchor id="ask"/>
    <varlistentry
> 
      <term
>ask (pregunta)<indexterm
><primary
>ask (pregunta)</primary
></indexterm
></term>
      <listitem
><para
><screen
>ask X</screen>
<userinput
>ask</userinput
> pren una cadena com a entrada. La mostra en un diàleg emergent (similar a <link linkend="string"
>message</link
>), juntament amb un camp d'entrada. Després que l'usuari ha introduït un nombre o una cadena, el resultat es pot desar en una variable o passar-lo com a argument a una ordre. Per exemple: <screen>
$in = ask "Quina és la vostra data de naixement?"
$out = 2003 - $in
print "L'any 2003 que van ser " + $out + " anys d'edat en algun moment."
</screen
> Si l'usuari cancel·la el diàleg d'entrada, o no entra res, la variable quedarà buida.</para
></listitem>
    </varlistentry>
  </variablelist>
</sect2>

</sect1>



<sect1 id="assignment-of-variables">
<title
>Assignar les variables</title>
<para
>En primer lloc farem una ullada a les variables, llavors ens centrarem en l'assignació de valors a aquestes variables. </para>

<para
>Les variables són paraules que comencen amb un <quote
>$</quote
>, en l'<link linkend="the-editor"
>editor</link
> es ressalten amb color <glossterm
>porpra</glossterm
>.</para>

<para
>Les variables poden contenir qualsevol <link linkend="number"
>nombre</link
>, <link linkend="string"
>cadena</link
> o <link linkend="boolean-value"
>valor booleà (true/false -cert/fals-)</link
>. Utilitzant l'assignació, <userinput
>=</userinput
>, una variable pren el seu contingut. La qual mantindrà el contingut fins que el programa s'acabi d'executar o fins que la variable es torni a assignar a quelcom altre.</para>

<para
>Podeu utilitzar variables, un cop assignades, simplement mantenen el seu contingut. Per exemple, en el següent fragment de &turtlescript;: <screen>
$x = 10
$x = $x / 3
print $x
</screen
> Primer a la variable <userinput
>$x</userinput
> se li assigna <userinput
>10</userinput
>. Llavors a <userinput
>$x</userinput
> es torna a assignar a la seva divisió per <userinput
>3</userinput
> -això significa que <userinput
>$x</userinput
> es torna assignar al producte de <userinput
>10 / 3</userinput
>. Finalment imprimeix <userinput
>$x</userinput
>. En la línia dos i tres veureu que <userinput
>$x</userinput
> s'utilitza com si fos el seu contingut.</para>

<para
>Les variables han de ser assignades per tal de ser utilitzades. Per exemple: <screen>
print $n
</screen
> Donarà com a resultat un missatge d'error.</para>

<para
>Observem el següent fragment de &turtlescript;: <screen>
$a = 2004
$b = 25

# Les següents ordres imprimeixen «2029»
print $a + $b
backward 30
# La següent ordre imprimeix «2004 més 25 és igual que 2029»
print $a + " més " + $b + " és igual que " + ($a + $b)
</screen
> En les dues primeres línies les variables <userinput
>$a</userinput
> i <userinput
>$b</userinput
> s'estableixen a 2004 i 25. Després s'executen dues ordres <userinput
>print</userinput
> amb una <userinput
>backward 30</userinput
> al mig. Els comentaris abans de l'ordre <userinput
>print</userinput
> expliquen el que faran. L'ordre <userinput
>backward 30</userinput
> hi és per assegurar que cada sortida és una nova línia. Com podeu veure les variables es poden utilitzar com si fossin el que contenen, es poden utilitzar amb qualsevol tipus d'<link linkend="operators"
>operador</link
> o com a entrada en utilitzar altres <link linkend="commands"
>ordres</link
>.</para>

<para
>Un exemple més: <screen>
$name = ask "Quin és el teu nom?"
print "Hola " + $name + "! Bona sort mentre apreneu l'art de la programació..."
</screen
> Força simple. Una vegada més podeu veure com la variable <userinput
>$name</userinput
>, és tractada com una cadena.</para>

<para
>En utilitzar variables l'<link linkend="the-inspector"
>inspector</link
> resulta molt útil. Mostra el contingut de totes les variables que estan actualment en ús.</para>
</sect1>



<sect1 id="controlling-execution">
<title
>Controlar l'execució</title>
<para
>Els controladors de l'execució us permeten -tal com el seu nom indica- controlar l'execució.</para>
<para
>Els controladors de l'execució es <glossterm
>ressalten</glossterm
> amb color verd fosc en un tipus de lletra en negreta. Els parèntesis s'utilitzen juntament amb els controladors de l'execució i es ressalten amb color negre.</para>

<sect2 id="wait">
<title
>Fer que la tortuga esperi</title>
<para
>Si heu fet quelcom de programació en &kturtle; us haureu adonat que la tortuga pot ser molt ràpida dibuixant. Aquesta ordre farà que la tortuga esperi un període de temps determinat.</para>
  <variablelist>
    <varlistentry>
      <term
>wait (espera)<indexterm
><primary
>wait (espera)</primary
></indexterm
></term>
      <listitem
><para
><screen
>wait X</screen>
<userinput
>wait</userinput
> fa que la tortuga esperi durant X segons. <screen>
repeat 36 {
  forward 5
  turnright 10
  wait 0.5
}
</screen
> Aquest codi dibuixa un cercle, però la tortuga esperarà mig segon després de cada pas. Això fa l'efecte d'una tortuga lenta.</para
></listitem>
    </varlistentry>
  </variablelist>
</sect2>

<sect2 id="if">
<title
>Executa «if -si-»</title>
  <variablelist>
    <varlistentry>
      <term
>if (si)<indexterm
><primary
>if (si)</primary
></indexterm
></term>
      <listitem
><para
><screen
>if <link linkend="boolean-value"
>booleà</link
> { ... }</screen>
El codi que es col·loca entre els claudàtors només s'executarà si el <link linkend="boolean-value"
>valor booleà</link
> avalua <quote
>true</quote
>. <screen>
$x = 6
if $x &gt; 5 {
  print "$x és major que quatre!"
}
</screen
> A la primera línia <userinput
>$x</userinput
> està establert a 6. En la segona línia s'utilitza un <link linkend="boolean-value"
>operador de comparació</link
> per avaluar $x &gt; 5. Atès que aquest avalua <quote
>true</quote
>, 6 és més gran que 5, el controlador de l'execució <userinput
>if</userinput
> permet executar el codi entre els claudàtors.</para
></listitem>
    </varlistentry>
  </variablelist>
</sect2>

<sect2 id="else">
<title
>Si no, en altres paraules: «else -altrament-»</title>
  <variablelist>
    <varlistentry>
      <term
>else (altrament)<indexterm
><primary
>else (altrament)</primary
></indexterm
></term>
      <listitem
><para
><screen
>if <link linkend="boolean-value"
>booleà</link
> { ... } else { ... }</screen>
<userinput
>else</userinput
> es pot utilitzar a més del controlador de l'execució <link linkend="if"
><userinput
>if</userinput
></link
>. El codi entre claudàtors després de <userinput
>else</userinput
> només s'executa si el <link linkend="boolean-value"
>booleà</link
> avalua <quote
>false</quote
>. <screen>
reset
$x = 4
if $x &gt; 5 {
  print "$x és major que cinc!"
} else {
  print "$x és menor que sis!"
}
</screen
> L'<link linkend="comparing-operators"
>operador de comparació</link
> avalua l'expressió <userinput
>$x &gt; 5</userinput
>. Donat que 4 no és més gran que 5, l'expressió s'avalua com <quote
>fals</quote
>. Això significa que el codi entre claudàtors després de <userinput
>else</userinput
> serà executat.</para
></listitem>
    </varlistentry>
  </variablelist>
</sect2>

<sect2 id="while">
<title
>El bucle «while -mentre-»</title>
  <variablelist>
    <varlistentry>
      <term
>while (mentre)<indexterm
><primary
>while (mentre)</primary
></indexterm
></term>
      <listitem
><para
><screen
>while <link linkend="boolean-value"
>booleà</link
> { ... }</screen>
El controlador de l'execució <userinput
>while</userinput
> s'assembla molt a <link linkend="if"
><userinput
>if</userinput
></link
>. La diferència és que <userinput
>while</userinput
> no deixa de repetir (en bucle) el codi entre claudàtors fins que el <link linkend="boolean-value"
>booleà</link
> avalua <quote
>false</quote
>. <screen>
$x = 1
while $x &lt; 5 {
  forward 10
  wait 1
  $x = $x + 1
}
</screen
> En la primera línia <userinput
>$x</userinput
> s'estableix a 1. En la segona línia s'avalua <userinput
>$x &lt; 5</userinput
>. Atès que la resposta a aquesta pregunta és <quote
>true</quote
> el controlador de l'execució while començarà a executar el codi entre claudàtors fins que <userinput
>$x &lt; 5</userinput
> avaluï <quote
>false</quote
>. En aquest cas el codi entre els claudàtors s'executarà quatre vegades, perquè cada vegada que s'executa la cinquena línia <userinput
>$x</userinput
> s'incrementa en 1.</para
></listitem>
    </varlistentry>
  </variablelist>
</sect2>

<sect2 id="repeat">
<title
>El bucle «repeat -repeteix-»</title>
  <variablelist>
    <varlistentry>
      <term
>repeat (repeteix)<indexterm
><primary
>repeat (repeteix)</primary
></indexterm
></term>
      <listitem
><para
><screen
>repeat <link linkend="number"
>nombre</link
> { ... }</screen>
El controlador de l'execució <userinput
>repeat</userinput
> és molt similar <link linkend="while"
><userinput
>while</userinput
></link
>. La diferència és que <userinput
>repeat</userinput
> no deixa de repetir (en bucle) el codi entre els claudàtors fins abastar les vegades que el nombre indica.</para
></listitem>
    </varlistentry>
  </variablelist>
</sect2>

<sect2 id="for">
<title
>El bucle «for -per-», un bucle de comptatge</title>
  <variablelist>
    <varlistentry>
      <term
>for (per)<indexterm
><primary
>for (per)</primary
></indexterm
><indexterm
><primary
>step (pas)</primary
></indexterm
></term>
      <listitem
><para
><screen
>for <link linkend="assignment-of-variables"
>variable</link
> = <link linkend="number"
>nombre</link
> to <link linkend="number"
>nombre</link
> { ... }</screen>
El bucle <userinput
>for</userinput
> és un <quote
>bucle de comptatge</quote
>, &ead;, que porta el compte per a vós. El primer nombre estableix la variable amb el valor en el primer bucle. Cada bucle incrementa aquest nombre fins que s'assoleix el segon nombre. <screen>
for $x = 1 to 10 {
  print $x * 7
  forward 15
}
</screen
> Cada vegada que s'executa el codi entre claudàtors <userinput
>$x</userinput
> s'incrementa en 1, fins que <userinput
>$x</userinput
> assoleix al valor de 10. El codi entre claudàtors imprimeix <userinput
>$x</userinput
> multiplicat per 7. Després que aquest programa acaba la seva execució veureu la taula de temps de 7 en el llenç. </para>
     <para
>L'increment per omissió d'un bucle és 1, podeu utilitzar un altre valor amb <screen
>for <link linkend="assignment-of-variables"
>variable</link
> = <link linkend="number"
>nombre</link
> to <link linkend="number"
>nombre</link
> step <link linkend="number"
>nombre</link
> { ... }</screen
></para
></listitem>
    </varlistentry>
  </variablelist>
</sect2>

<sect2 id="break">
<title
>Deixar un bucle</title>
  <variablelist>
    <varlistentry>
      <term
>break (trenca)<indexterm
><primary
>break (trenca)</primary
></indexterm
></term>
      <listitem
><para
><screen
>break</screen>
Finalitza el bucle actual immediatament i transfereix el control a la sentència immediatament següent a aquest bucle.</para
></listitem>
    </varlistentry>
  </variablelist>
</sect2>

<sect2 id="exit">
<title
>Aturar l'execució del vostre programa</title>
  <variablelist>
    <varlistentry>
      <term
>exit (surt)<indexterm
><primary
>exit (surt)</primary
></indexterm
></term>
      <listitem
><para
><screen
>exit</screen>
Finalitza l'execució del vostre programa.</para
></listitem>
    </varlistentry>
  </variablelist>
</sect2>
</sect1>


<sect1 id="learn">


<!--<sect2 id="name">
<title
>Names</title>
<para
>When using the &turtlescript; programming language you create new things. If you write a program you will often need <link linkend="containers"
>containers</link
> and in some cases you need <link linkend="learn"
>learn</link
> to create new commands. When making a new command with <link linkend="learn"
>learn</link
> you will have to specify a name.</para>
<para
>You can choose any name, as long as it does not already have a meaning. For instance you cannot name a function <link linkend="forward"
>forward</link
>, since that name is already used for an internal command.
<screen
>
# here forward is used as a new command, 
# but it already has a meaning so 
# this will produce an error:
learn forward {
  print "this is invalid"
}

# this works:
learn myforward {
  print "this is ok"
}
</screen>
Names can contain only letters, numbers and underscores (_). Yet they have to start with a letter. Container names have to start with the container prefix ($).
<screen
>
# here forward is used as a container, 
# starting with the $ prefix, so it does
# not conflict with the forward command
$forward = 20
print $forward
</screen>
</para>
<para
>Containers are <glossterm
>highlighted</glossterm
> with bolded purple in the <link linkend="the-editor"
>code editor</link
>.</para>
<para>
Please read the documentation on <link linkend="containers"
>containers</link
> and the <link linkend="learn"
>learn</link
> command for a better explanation and more examples.
</para>
</sect2
>-->





<title
>Crear les vostres pròpies ordres amb <quote
>learn -aprèn-</quote
></title>
<para
><userinput
>learn</userinput
> és especial, ja que s'utilitza per crear els vostres pròpies ordres. Les ordres que creeu poden agafar una <glossterm linkend="input-output"
>entrada</glossterm
> i retornar una <glossterm linkend="input-output"
>sortida</glossterm
>. Fem una ullada a com es crea un nova ordre: <screen>
learn circle $x {
  repeat 36 {
    forward $x
    turnleft 10
  }
}
</screen
> La nova ordre s'anomena <userinput
>circle</userinput
>. <userinput
>circle</userinput
> té una <glossterm linkend="input-output"
>entrada</glossterm
> com argument, per establir la mida del cercle. <userinput
>circle</userinput
> no torna cap <glossterm linkend="input-output"
>sortida</glossterm
>. Ara podeu utilitzar l'ordre <userinput
>circle</userinput
> com una ordre normal a la resta del codi. Veure aquest exemple: <screen
>learn circle $X {
  repeat 36 {
    forward $X 
    turnleft 10 
  }
}

go 200,200 
circle 20

go 300,200 
circle 40  
</screen>
</para>
<para
>En el següent exemple, es crea una ordre amb un valor de retorn. <screen>
learn faculty $x {
  $r = 1
  for $i = 1 to $x {
    $r = $r * $i
  }
  return $r
}

print faculty 5
</screen
>En aquest exemple es crea un nova ordre anomenada <userinput
>faculty</userinput
>. Si l'entrada d'aquesta ordre és <userinput
>5</userinput
>, la sortida serà <userinput
>5*4*3*2*1</userinput
>. Mitjançant l'ús de <userinput
>return</userinput
> s'especificarà el valor de la <glossterm linkend="input-output"
>sortida</glossterm
> i es retornarà la fi de l'execució.</para>
<para
>Les ordres poden tenir més d'una <glossterm linkend="input-output"
>entrada</glossterm
>. En el següent exemple, es crea una ordre que dibuixa un rectangle: <screen>
learn box $x, $y {
  forward $y
  turnright 90
  forward $x
  turnright 90
  forward $y
  turnright 90
  forward $x
  turnright 90
}
</screen
> Ara podeu executar <userinput
>box 50, 100</userinput
> i la tortuga dibuixarà un rectangle en el llenç. </para>
  
</sect1>

</chapter>
