# &ksysguard;i käsiraamat

&Chris.Schlaeger;&Chris.Schlaeger.mail;
&John.Tapsell; &John.Tapsell.mail;
&Chris.Schlaeger;&Chris.Schlaeger.mail;
&Tobias.Koenig;&Tobias.Koenig.mail;
Marek
Laane

    bald@starman.ee

Tõlge eesti keelde
2000
&Chris.Schlaeger;
&FDLNotice;
2000-12-14
1.00.00

&ksysguard; on võrguvalmidusega protsessihaldur ja süsteemi jälgija.

KDE
KSysGuard
protsesside jälgija
jõudluse jälgija
süsteemi jälgija
top
ps

## Sissejuhatus

&ksysguard; on &kde; protsessihaldur ja koormuse jälgija.

See kasutab kliendi-serveri arhitektuuri, mis võimaldab nii kohalike kui ka võrgumasinate jälgimist. Graafiline kasutajaliides pruugib hangitava info esitamiseks niinimetatud sensoreid. Sensor võib näidata lihtsalt mingit väärtust või ka keerulisemat, näiteks tabelisse vormindatud infot. Iga tüüpi info kohta näidatakse üht või enamat ekraani. Ekraanid on organiseeritud töölehtedele, mida saab üksteisest sõltumatult salvestada ja avada. Nii ei ole &ksysguard; pelgalt protsessihaldur, vaid ka võimas vahend, millega kontrollida kas või suurt serveriparki.

## &ksysguard;i kasutamine

### Alustamine

&ksysguard;i saab käivitada &kmenu; abil alammenüüs Rakendused Süsteem oleva kirjega Süsteemi valvur. Seda saab käivitada ka terminalis käsuga `ksysguard`.

&ksysguard;i peaaken koosneb menüüribast, lisavõimalusena tööriistaribast ja olekuribas ning tööalast. Kohandatud töölehed näitavad ka sensorite brauserit.

Vaikimisi näitab &ksysguard; kaht töölehte: "protsessitabel" ja "sensorite koormus". Protsessitabel toob ära töötavad protsessid ja võimaldab kasutajal neid juhtida. Korraga võib valida ja juhtida ka mitut protsessi. Sensorite koormuse tööleht näitab süsteemi kasutamise graafikuid: (päripäeva alates ülalt vasakult) protsessori koosmus, süsteemi keskmine koormus viimasel minutil, füüsilise mälu (RAM) kasutamine ning saalemälu kasutamine.

Vaikeseadistusest piisab kogemusteta kasutajale küllaga süsteemi tagasihoidlikuks haldamiseks. Kogenumal kasutajal või näiteks suure arvutipargi süsteemiadministraatoril on vajadused teistsugused. Võimalikult paljude kasutajate rahuldamiseks on &ksysguard; äärmiselt kohandatav ja paindlik.

### Sensorite brauser

Sensorite brauser kujutab endast &ksysguard;i lisaomadust. Selle kasutamiseks tuleb kõigepealt avada menüü Fail ja luua uus tööleht. Seda näidatakse alati, kui valitakse kohandatud tööleht.

Sensorite brauser näitab registreeritud masinaid ja nende sensoreid puuvaates. Harude avamiseks klõpsa nende ees oleval kastikesel. Iga sensor jälgib süsteemi kindlat väärtust.

#### Ühendumine teiste masinatega

Uue masinaga ühendusevõtmiseks kasuta menüü Fail käsku Jälgi võrgumasinat... Ilmub dialoog, kus saad sisestada masina nime, millega soovid ühendust võtta. Nime all saad valida ühenduse tüübi. Vaikimisi on selleks turvaline shell ssh. Kuid selleks võib olla ka kaugshell rsh või deemon. Ühenduse loomiseks klõpsa nupul OK. Veidi hiljem ilmub uus masin sensorite brauserisse ja sa võid lehitseda saadaolevate sensorite nimekirja.

Ühenduse loomiseks peab olema uuel masinal paigaldatud rakendus ksysguardd, mida saab käivitada kahes režiimis.

deemonirežiim

  ksysguardd on võimalik käivitada alglaadimise ajal deemonirežiimis, lisades argumendina `-d`. Sellisel juhul tuleb ksysguardi ühendusedialoogis valida deemonirežiim. Selle ühendustüübi puudujäägiks on asjaolu, et protsessi ei saa tappa ega tema viisakuse astet muuta protsessi kontrolleriga, samuti ei ole võimalik üle võrgu käivat andmevahetust krüptida. Seepärast ei ole deemonirežiim soovitatav.

shellirežiim

  Selles režiimis käivitab ksysguarddi ühendusevõtmise ajal ksysguard. Et see võimalik oleks, peab see asuma sinu otsinguteel (`PATH`). Õnnetuseks ei viita ssh sinu failile `.profile`, mistõttu tavapärane otsingutee (`PATH`) määratlus ei ole kasutatav. Ssh kasutab selle asemel vaikeotsinguteed (`PATH`), näiteks `/bin:/usr/bin`. Kuna on väga tõenäoline, et &kde; ei ole mitte sellistesse kataloogidesse paigaldatud, tuleb sul luua oma kodukataloogi üks fail või seda vähemalt uuendada. See fail kannab nime `environment` ja peab asuma peidetud kataloogis `.ssh`. Vaata lähemalt ssh man-lehekülge. Failis peab leiduma umbes järgmine rida:

      PATH=/bin:/usr/bin:/opt/kde/bin

  eeldusel, et ksysguardd paikneb asukohas `/opt/kde/bin/ksysguardd`.

  ssh kasutamisel kontrolli, et sinu fail `identity.pub` oleks paigaldatud teisele hostile ja et tolle hosti võti oleks juba sinu masinas registreeritud. Kui sa ei määra korrektselt faili `identity.pub`, küsitakse sinu käest alati parooli, kui käivitad ksysguardi. Lihtsaim võimalus seda kontrollida on anda shellis käsk `ssh `võrgumasin ksysguardd``. Kui selle peale tervitab sind ksysguardd, võid anda käsu `quit` ja olla rahul, et kõik on korras.

Teadmiseks ekspertidele: ksysguardd on väga väike rakendus, mis nõuab ainult teeki libc. Nii saab seda kasutada ka masinatel, kuhu ei ole paigutatud täiemahulist &kde;d, näiteks serveritel. Paljud distributsioonid on pakendanud lihtsuse mõttes programmi ksysguardd eraldi. Kui valid ühendusdialoogis kohandatud käsu võimaluse, tuleb sul määrata kogu käsk, mis käivitaks ksysguarddi.

#### Ühenduse katkestamine hostiga

Ühenduse katkestamiseks masinaga vali sensorite brauseris masin ning menüüst Fail käsk Katkesta ühendus masinaga. Kui sensorid on veel kasutusel, muutuvad ekraaniraamid halliks ning neid enam ei värskendata.

### Tööala

Tööala on jagatud töölehtedeks. Uue töölehe loomiseks vali menüüst Fail käsk Uus tööleht... Ilmub dialoog, kus saad määrata töölehe nime, mõõtmed ja värskendamise intervalli. Töölehe eemaldamiseks vali menüüst Fail käsk Sulge. Kõik muudatused salvestatakse töölehefaili. Kui töölehte ei ole varem salvestatud, palutakse sul sellele nimi anda. Töölehed koosnevad alusvõrgule paigutatud lahtritest.

Igas lahtris võib olla üks või enam sensorit. Lahtri saab täita sensorit sensorite brauserist sinna lohistades. Kui seda tüüpi sensori puhul on võimalik rohkem kui üks esitusviis, ilmub hüpikmenüü, kust on võimalik valida meelepärane esitusviis. Sensoreid saab neid sensorite brauserist juba olemasolevale ekraanile lohistades aina juurde lisada.

Töölehti saab seadistada, valides menüüst Redigeerimine käsu Töölehe seadistamine. Ilmuvas dialoogis saab määrata mõõtmed ja värskendamise intervalli. Määratud värskendamise intervalli kasutatakse kõigil töölehtedel, mille taimeri seadistusdialoogis on lubatud töölehe värskendamise intervalli kasutamine.

Menüü Seadistused käsk Stiili seadistamine annab võimaluse seadistada stiili globaalseid omadusi ning rakendada neid parajasti aktiivsel töölehel.

Vaateid saab seadistada, kui klõpsata neil hiire parema nupuga. Ilmuvas hüpikmenüüs saab valida, kas soovid muuta vaate omadusi, eemaldada selle töölehelt, muuta värskendamise intervalli tüüpi või värskendamise peatada või taaskäivitada.

#### Signaali plotter

Signaali plotter näitab ühe või enama sensori olekut ajas. Kui näidatakse mitut sensorit, on väärtused esitatud erinevate värvidega. Kui vaade on piisavalt suur, näidatakse alusvõrku, mis annab aimu väärtuse suurusest esitatavatel ajahetkedel. Vaikimisi on sisse lülitatud automaatse piirkonna režiim, nii et minimaalsed ja maksimaalsed väärtused määratakse automaatselt. Vahel võib sul tekkida soov või vajadus kasutada fikseeritud minimaalseid ja maksimaalseid väärtusi. Sellisel juhul tühista automaatse piirkonna režiim ning määra oma väärtused omaduste dialoogis.

#### Tester

Tester esitab sensori väärtused arvulisel kujul. Omaduste dialoogis saab määrata alumise ja ülemise limiidi. Kui vahemik ületatakse, võtab vaade alarmi värvi.

#### Protsessi kontroller

Protsessi kontroller näitab nimekirjana süsteemis käivaid protsesse. Nimekirja saab sortida iga veeru järgi, vajuta selleks lihtsalt soovitud veeru pealdist.

Nimekiri näitab iga protsessi kohta järgmist infot. Palun pea siiski silmas, et mitte igas operatsioonisüsteemis ei ole kõik omadused tarvitusel.

Nimi

  Protsessi käivitanud faili nimi.

PID

  Protsessi ID. Unikaalne iga protsessi puhul.

PPID

  Protsessi eellasprotsessi ID.

UID

  Protsessi käivitanud kasutaja ID.

GID

  Grupi ID, kuhu protsess kuulub.

Olek

  Protsessi olek.

Kasutaja%

  Protsessi koormuse osa protsessori kasutajaosas (protsentides).

Süsteem%

  Protsessi koormuse osa protsessori süsteemiosas (protsentides).

Viisakus

  Planeerimise prioriteet.

VM suurus

  Protsessi poolt kasutatava virtuaalmälu koguhulk (kilobaitides).

VMRss

  Protsessi poolt kasutatava füüsilise mälu koguhulk (kilobaitides).

Kasutajanimi

  Protsessi käivitanud kasutaja kasutajanimi.

Käsk

  Protsessi täielik käivituskäsk.

Tabeli all paikneb neli nuppu, mida kirjeldame nüüd vasakult paremale.

##### Puuvaade

Puuvaade on mõeldud näitama töötavate protsesside suhteid. Teise protsessi poolt käivitatud protsessi nimetatakse alamprotsessiks. Puu kujutab endast elegantset meetodit näidata sellist ülema-alama suhet. Kõigi protsesside eellane on init.

Kui sind ei huvita mingi protsessi alamprotsessid, võid klõpsata ülemprotsessi kõrval vasakul pool asuvat väikest kasti ning puuharu sulgub. Uue klõpsuga saab selle taas avada.

##### Protsessi filter

Protsessi filtrit saab kasutada tabelis näidatavate protsesside arvu piiramiseks. Selle abil saab eemaldada vaatest protsessid, mille vastu sa huvi ei tunne. Praegu on võimalik näidata kõiki protsesse, ainult süsteemseid protsesse, ainult kasutaja protsesse või ainult oma protsesse.

##### Nupp Värskenda

Selle nupu vajutamine sunnib protsesside nimekirja otsekohe värskendama.

##### Nupp Tapa

Kui oled valinud ühe või enam protsessi, võid selle nupu abil need maha tappa. Protsessidele saadetakse signaal SIGKILL, mis põhjustab nende töö viivitamatu lõpetamise. Kui tapetavates rakendustes on salvestamata andmeid, lähevad need kaotsi, nii et seda nuppu tasuks pruukida ettevaatlikult.

#### Ribagraafik

Ribagraafik näitab sensori väärtusi tantsiskleva ribana. Omaduste dialoogis saab määrata väärtustepiirkonna miinimum- ja maksimumväärtuse ning ülemise ja alumise limiidi. Kui vahemik ületatakse, omandab ekraan alarmivärvi.

#### Sensorite logija

Sensorite logija ei näita üldse väärtusi, vaid logib need faili, pannes kaasa kuupäeva ja kellaaja. Iga sensori puhul saab omaduste dialoogis määrata ülemise ja alumise limiidi. Kui vahemik ületatakse, omandab kirje sensoritabelis alarmivärvi ning teele saadetakse knotify sündmus.

#### Logifail

Logifaili monitor näitab faili (&eg; `/var/log/messages`) sisu. Omaduste dialoogis saab koostada regulaaravaldiste nimekirja, mida võrreldakse faili sisuga. Kui mõni avaldis sobib, saadetakse teele knotify sündmus.

#### Nimekirjavaade

Nimekirjavaade esitab mõne sensori andmed tabelina.

## ksysguarddi seadistamine

Graafiline kasutajaliides on saadaval igale platvormile, kus &kde; suudab töötada. Taustarakendus on praegu saadaval järgmistele &UNIX; süsteemidele:

&Linux; 2.x

  Et ksysguardd saaks töötada, on vajalik kompileerida &Linux; kernel `/proc`-failisüsteemi toega. See on vaikeseadistus, mida enamik &Linux; distributsioone juba nagunii kasutab.

FreeBSD

  ksysguardd omanik peab olema grupp kmem ning sellele peab olema seatud setgid.

&Solaris;

  Veel kirjutamata

Teiste platvormide toetusega tegeldakse. Sinu abi on siin väga oodatud.

## Autorid ja litsents

&ksysguard;i arendab ja hooldab praegu &John.Tapsell; &John.Tapsell.mail;. &ksysguard; kujutab endast &kde; 1.x protsessihalduri KTop ümbertöötlust. KTopi kallal nägid vaeva mitmed inimesed:

- A. Sanda alex@darkstar.ping.at

- Ralf Mueller ralf@bj-ig.de

- &Bernd.Johannes.Wuebben; wuebben@math.cornell.edu

- Nicolas Leclercq nicknet@planete.net

Portimise &Linux;-välistele platvormidele tegid ära:

- FreeBSD: Hans Petter Bieker zerium@traad.lavvu.no

Tõlge eesti keelde: Marek Laane bald@starman.ee

&underFDL; &underGPL;